liimpuittalad
liimpuittalad
Lugemata postitus Postitas menhard »
Seinte vaheline kaugus 4,3 meetrit. Kavas esimese korruse toa kõrgust tõsta. Kas sobiks ümberehituse käigus paigaldada 140x140mm liimpuittalad, et tubade kõrgus jääks normaalsuse piiridesse ja et ei oleks teise korruse põranda läbipainet. 100x200mm puittalade paigaldamisel jääks teise korruse toa kõrgus liiga madalaks või sobib paigaldada veel väiksema mõõduga liimpuittalad, et vähendada teise korruse põranda paksust?
-
- Ehitusguru
- Postitusi: 717
- Liitunud: 22 Veebr 2016, 15:46
- On tänanud: 1 kord
- On tänatud: 28 korda
Re: liimpuittalad
Lugemata postitus Postitas Äärenurk »
Re: liimpuittalad
Lugemata postitus Postitas menhard »
-
- Ehituspenskar
- Postitusi: 5331
- Liitunud: 17 Veebr 2020, 21:47
- On tänanud: 4 korda
- On tänatud: 134 korda
Re: liimpuittalad
Lugemata postitus Postitas xxx111 »
Arvestame lae enda normatiivseks omakaaluks 0,8 kN/m2
Sille 4,3m
Tala ristlõge 140x140 - arvestame GL28h
Tala sammuks võtame 600mm
Kasutusklass 1
Kmod = 0,9
Kdef = 0,6
Kandevõime on tagatud
Aga läbipaine on liiga suur
Läbipainde piiramiseks peaks tala sammuks valima 500mm
-
- Korralik postitaja
- Postitusi: 286
- Liitunud: 26 Mär 2008, 12:46
- On tänanud: 36 korda
- On tänatud: 11 korda
Re: liimpuittalad
Lugemata postitus Postitas Alexy »
-
- Ehituspenskar
- Postitusi: 5331
- Liitunud: 17 Veebr 2020, 21:47
- On tänanud: 4 korda
- On tänatud: 134 korda
Re: liimpuittalad
Lugemata postitus Postitas xxx111 »
Jah - Sul on õiguskunn24 kirjutas: ↑21 Apr 2022, 14:09 Sellisel juhul peab arvestama veel, kas põranda õõtsumine jala all põrandal käies on vastuvõetav. Tavaliselt puitlaagide pidev probleem, isegi, kui läbipaine olematu ja igati normi piires. Vanasti kühveldati vahelagi selleks liiva täis (vb olla ka mingi tuleohutuse ja müra meede) ja mis veidi leevendas.
Vibratsioonid (põranda õõtsumine jala all) on probleem
Foorumis pole võimalik anda täpset vastust
Lähteülesanne peab tulema tellijalt (ühest küljest min ristlõiked / teisest küljest lisada massi vibratsioonide vältimiseks)
Minu jutt kehtib praegu nö tavavahelaele kus lisakoormus vibratsioonide vastu pole käsitletud
Soovitus on ikkagi pöörduda konstruktori poole
-
- autodidakt
- Postitusi: 10857
- Liitunud: 17 Apr 2009, 23:51
- On tänanud: 309 korda
- On tänatud: 383 korda
Re: liimpuittalad
Lugemata postitus Postitas Urmas »
Kas olen õigel teel, kui arvan, et see õõtsumine võib tekitada probleeme alumise korruse lae viimistlusele või esitada kõrgendatud nõudeid ühtlase visuaaliga lae aluspinnale? No, kui välja arvata moodul- või pinglagi. Moodullagi elutoas? Mulle ei meeldi ja pinglagi on mul kogu aeg pannud õlgu kehitama. Laisa inimese kallis variant.
![Wink ;)](./images/smilies/wink.gif)
Ärge kasutajale jakim öelge, et mina mainisin seda fakti, kuid tema võib pinglae negatiivsest kogemusest rohkem rääkida. Kui ta muidugi soovib. Tegelikult on kasutaja jakim hea inimene ja usun, et ta ei keeldu oma kogemusi jagamast.
![Wink ;)](./images/smilies/wink.gif)
-
- autodidakt
- Postitusi: 10857
- Liitunud: 17 Apr 2009, 23:51
- On tänanud: 309 korda
- On tänatud: 383 korda
Re: liimpuittalad
Lugemata postitus Postitas Urmas »
![Wink ;)](./images/smilies/wink.gif)
-
- Ehituspenskar
- Postitusi: 4452
- Liitunud: 28 Jaan 2016, 10:35
- On tänanud: 86 korda
- On tänatud: 223 korda
Re: liimpuittalad
Lugemata postitus Postitas ping »
Laeprofiil UD28 on väärt odav (võrreldes tsingitud nelikanttoruga) ja korduvkasutatav materjal ise millegi leiutamisel.
Kui need kaks U materjali kokku panna (kas teibi või neetidega) saab kerge tsingitud "nelikanttoru", millest saab teha kas seadmete raamide prototüüpe või kohe kergemates konstruktsioonides kasutada.
Minul näiteks ripuvad kasvuhoones juba mitmendat aastat tomatitaimed sellise "toru" küljes.
![Hello :hello:](./images/smilies/hi.gif)
Re: liimpuittalad
Lugemata postitus Postitas menhard »
-
- Ehitusguru
- Postitusi: 717
- Liitunud: 22 Veebr 2016, 15:46
- On tänanud: 1 kord
- On tänatud: 28 korda
Re: liimpuittalad
Lugemata postitus Postitas Äärenurk »
Kuidas võtta. Kui läheneda projekteerimise aluseks oleva loogika põhjal, kus rakendatakse ühtlane koormus üle vahelae, siis see läbipainet ei vähenda, kuna kõik talad on koormatud.
Pakutud olukorras, kus lael on üks on inimene, kelle jalge all paksud põrandalauad, jaotub inimese kaal põrandalaudade kaudu (mida paksem ja jäigem laud, seda paremini) ka naabertaladele ja jalale kõige lähema tala koormus ja läbipaine jäävad seetõttu väiksemaks.
- Ehitusfoorum
- ↳ Üldfoorum
- ↳ Ahjud, kaminad, korstnad
- ↳ Aiad, väravad
- ↳ Aknad, uksed
- ↳ Betoon ja betoonitooted
- ↳ Ehitustööriistad
- ↳ Ehitusmaterjalid
- ↳ Elekter, elektriseadmed
- ↳ Energiamärgis ja energiaaudit
- ↳ Fassaadide arutelu
- ↳ Katused, laed
- ↳ Hüdroisolatsioon
- ↳ Kaevud
- ↳ Konstruktsioonid, seinad
- ↳ Küttesüsteemid
- ↳ Palkmajad
- ↳ Projekteerimine, projektid
- ↳ Põrandad
- ↳ Puit ja puidutooted
- ↳ Restaureerimine
- ↳ Seadusandlus
- ↳ Soojustus, isolatsioon
- ↳ Saunad, dussiruumid, vannitoad, sanitaartehnika
- ↳ Siseviimistlus, värvid, plaatimistööd
- ↳ Ventilatsioon
- ↳ Veevarustus, kanalisatsioon, käimlad
- ↳ Vundamendid
- ↳ Naljanurk
- ↳ Arhiiv
- Ärifoorumid
- ↳ Otsin tööd
- ↳ Pakun tööd
- ↳ Ostu-müügifoorum
- ↳ Annan/võtan rendile
- ↳ Hinnapäring